Podvýživa v Sahelu vyžaduje víc než jen krizovou intervenci
Paříž/Praha, 17. července 2012 – V oblasti Sahelu vrcholí každoroční vlna podvýživy, která je v některých částech regionu ještě zesílena vysokými cenami potravin, epidemiemi a politickou nestabilitou. Léčba by se podle odhadů měla dostat jednomu milionu závažně podvyživených dětí, což je dosud největší počet v dějinách humanitární pomoci. Mezinárodní zdravotnická humanitární organizace Lékaři bez hranic / Médecins Sans Frontières (MSF) posiluje svou krizovou intervenci a zároveň varuje, že podvýživa v Sahelu je obecným problémem veřejného zdraví, který kromě krizových opatření vyžaduje také dlouhodobé řešení.
V uplynulých šesti měsících bylo do výživových programů Lékařů bez hranic v sedmi zemích v regionu přijato přibližně 56 000 závažně podvyživených dětí, což je mírně vyšší číslo oproti stejnému období minulého roku.
„Výživové krize se v této oblasti periodicky opakují,“ říká Michel-Olivier Lacharité, programový vedoucí Lékařů bez hranic pro Mali, Niger a Čad. „Tento rok se však kvůli dalším vlivům vytvořila místa, kde je podvýživa ještě vážnější než jindy. Mezi tyto vlivy patří vysoké ceny potravin, nestabilita v severním Mali a Nigérii, a epidemie spalniček na východě Čadu.“
Zvláště silné deště v jižním Nigeru a částech východního Čadu s sebou navíc přinesly očekávaný sezonní nárůst případů malárie. Pro děti je malárie s podvýživou smrtící kombinací. Lékaři bez hranic uvolňují další krizové prostředky, aby stihli ošetřit co nejvíce dětí předtím, než se cesty stanou kvůli dešťům neprůjezdné.
Tento rok všechny země v Sahelu zasažené podvýživou poprvé vydaly včasné varování a spolu s mezinárodními humanitárními organizacemi na konci roku 2011 připravily ambiciózní intervenční plán. Ten zahrnuje léčbu až jednoho milionu závažně podvyživených dětí a distribuci speciálně vytvořených mléčných výživových doplňků pro další děti v rámci prevence vzniku podvýživy.
Implementace intervenčního plánu je velkou výzvou a vyžádá si značné úsilí vlád, humanitárních organizací a dárců. Lékaři bez hranic však varují, že krizová intervence nemůže být jediným řešením.
„Podvýživa je v tomto regionu problémem veřejného zdraví a v tomto duchu by se k ní také mělo přistupovat,“ říká Dr. Susan Shepherd, pediatrička a výživová expertka Lékařů bez hranic. „Prevence a léčba podvýživy umožňují zachránit mnoho životů. Měly by se stát součástí balíku základních zdravotních opatření zaměřených na děti, např. spolu s očkováním. Země, které úspěšně kontrolují podvýživu, dokázaly zajistit přístup dětí k bezplatné zdravotní péči a k odpovídající výživě. Je životně důležité, abychom se dostali z krizového módu a přešli ke dlouhodobým řešením.“
Lékaři bez hranic v průběhu každoročních výživových krizí neustále rozšiřují svou krizovou intervenci v Sahelu, ale zároveň usilují o vyvinutí jednodušších a dostupnějších metod dlouhodobého boje s podvýživou ve svých standardních programech. Začínají se objevovat slibné strategie, např. svěření některých aktivit do rukou nemedicínského personálu, zajištění dostupnosti lokálně produkovaných potravin a vyvinutí systémů pro jednodušší a levnější přístup dětí k potřebné výživě.
Lékaři bez hranic v současnosti v Sahelu provozují 21 výživových programů. Devět z nich bylo otevřeno v tomto roce kvůli řešení akutních potřeb v některých oblastech Čadu, Mali, Senegalu a Mauritánie. Lékaři bez hranic pokračují v mapování situace a v nejbližších týdnech je plánováno otevření nejméně tří dalších programů. Z 56 000 závažně podvyživených dětí léčených Lékaři bez hranic v Sahelu mezi lednem a červnem 2012 jich bylo více než 36 000 v Nigeru.
Další informace o letošní situaci v Sahelu a krizové intervenci Lékařů bez hranic naleznete v podrobném reportu (pdf, v angličtině).
Prohlédněte si také mapu výživových aktivit Lékařů bez hranic v Sahelu: